„A magyar tulajdonú vállalatok termelékenységben nem versenyképesek“ - 2014.12.10 |
Megosztom: Írjon nekünk: ![]() |
![](_site/images/blog_kepek/DVK_reszegi_juhasz_vall_telj_konyvborito20141210.jpg)
A vállalati teljesítmény nyomában - ezzel a címmel jelent meg Reszegi László és Juhász Péter könyve, amelyben 4641 magántulajdonban lévő magyarországi vállalat nyilvános pénzügyi adatait elemzik 2008 és 2011 között.
Vrannai Katalin interjúja Reszegi Lászlóval, a Budapesti Corvinus Egyetem címzetes egyetemi tanárával.
- Az elemzés rávilágít, hogy a magyar tulajdonú vállalatoknál a magas tőkehatékonyság nem feltétlen járt együtt magas termelékenységgel. Hogy lehetséges ez?
- A magyar tulajdonban lévő vállalatok biztosítják a tőkehatékonyság elvárt szintjét, azaz a finanszírozhatóság szintjét. Ebből a szempontból nem rosszabbak, mint az itt működő külföldi vállalatok; utóbbiak közül csak a magas színvonalú technológiával működők emelkednek ki, vagyis amelyek mögött magas szintű tudás áll. Valószínűleg két oka van annak, hogy a magyar cégek tőkehatékonysága jó. Egyrészt működik a tulajdonosi érdekeltség, a tulajdonosok racionális döntéseket hoznak. Másrészt működik a tőkepiac, amely erre rá is kényszeríti őket, mert csak így kapnak finanszírozást a bankoktól. Ugyanakkor meglepetés, és paradox is, hogy míg a tőkehatékonyságban versenyképesek, a termelékenységben már nem. Az egy főre jutó hozzáadott érték sokkal kisebb a magyar tulajdonú vállalatoknál, és ez csak részben párosul alacsonyabb technikai felszereltséggel, kisebb egy főre jutó eszközállománnyal.
- Mi lehet ennek a magyarázata?
- A munkaszervezés, a termelési kultúra, a menedzsmentkultúra hiányából adódóan ugyanakkora kibocsátáshoz több munkaerőt alkalmaznak. A hozzáadott érték az olyan külföldi cégekéhez esik közel, amelyek általában olcsó, egyszerű betanított munkát végeznek, miközben a magyaroknak csak kis része végez betanított munkát, a többség viszonylag fejlett. Vannak tartalékok, amit az is mutat, hogy az intenzíven exportáló magyar tulajdonú cégek 2008 és 2011 között úgy növelték a reálkibocsátást - ami kizárólag az export növekedéséből származott -, hogy közben csökkent a létszám. Több mint ötszáz cégről van szó. A válság rászorította őket arra, hogy drasztikusan előrelépjenek, dinamikusan nőtt a technikai felszereltség és a termelékenység.
- Vagyis kényszer hatására képesek voltak javítani.
- Úgy gondolom, hogy ha a magyar vállalatoknak valamiben támogatásra van szükségük, akkor a tudás, a technikai kultúra, a munkaszervezés színvonalának emelésében, az elkötelezettség növelésében. Ilyen téren nagyon nehéz előrelépni. A termelékenység javítása ugyanis nem azt jelenti, hogy intenzívebben kell dolgozni, hanem azt, hogy minden jól van előkészítve, és a folyamatok jól vannak megszervezve.
- Nem lehet, hogy a magyar tulajdonú vállalatok az alacsony bérek miatt nem igyekeznek spórolni a munkaerővel?
- A bérszint és a termelékenység között van egy laza összefüggés. A külföldi és a magyar tulajdonú vállalati kör is szétválik a bérszínvonal alapján. Egy részük egyszerű munkával nagyon alacsony hozzáadott értéket termel, az adott ágazat átlagánál lényegesen kisebb bérszínvonal mellett. A magyarok e körben a külföldi tulajdonú, betanított munkát végzők közelében vannak, sokszor ők is exportálnak. Viszont az alacsony bért fizetők további két részre bonthatók. Vannak küzdők, akik akár már a válság előtt is vergődtek, de számuk szaporodott, náluk a vállalkozás léte kérdőjeleződött meg. És vannak az adót csalók, a béreket részben a zsebbe fizetők. Vagy azért csalnak, mert nem életképesek, vagy azért nem életképesek, mert a könnyebb, az adókerülő utat választják, ahelyett, hogy versenyeznének, alkalmazkodnának.
- A könyvben az olvasható, hogy a vállalatok közötti különbségeket maguk a társaságok okozzák. Külső körülmények nem is játszanak szerepet? Mondjuk a jogszabályokkal rájuk kényszerített terhes adminisztráció.
- Elsődleges a saját teljesítmény, a piaci versenyképesség. Viszont a bonyolult adórendszer által megkövetelt sok adminisztráció, a különböző engedélyek beszerzésének nehézkessége, a különböző díjak, illetékek a pénzügyi kimutatásokban költségként jelentkeznek. Ha ez a költség magasabb szintű, mint a környező országokban, akkor ugyanahhoz a tőkehatékonysághoz nálunk magasabb termelékenységet kell elérni, ami szelektálja a beruházásokat. Egy olyan adó, ami 1-5 milliárd forint bevételt hoz az államnak, az ennél nagyobb többletköltség a vállalatoknak. Ésszerűbb, kevesebb adminisztrációval járó adórendszerben akár 30 százalékos nyereségadóval is jobban járnának a cégek. A magyar tulajdonú vállalatok 55 százalékánál a saját tőke hozama nem kielégítő. Ha ez az érték csak 6-7 százalék, akkor már nem érdemes hosszú távú beruházást végezni, jobb a tulajdonosnak, ha máshová teszi a pénzét. Ha az adott adóterhek, adminisztrációs költségek mellett egy beruházással csak 6-7 százalékos hozamot lehet elérni, akkor nincs olyan bank, amelyik ezt jó szívvel finanszírozhatná. Tehát a magas adóteher és adminisztrációs költség párosulva az alacsony termelékenységgel komoly növekedési korlát a vállalatoknak, és ebből kifolyólag a magyar gazdaságnak.
A szerzők 4641 vállalat 2008 és 2011 között készült nyilvános pénzügyi kimutatásait elemezték. E vállalatok közös tulajdonsága, hogy legalább 20 alkalmazottjuk van, egyértelműen azonosítható a tulajdonosi hátterük, a tulajdonosuk nem állami, önkormányzati vagy más társadalmi szervezet, és mind a négy vizsgált évben teljes (nem egyszerűsített) pénzügyi kimutatást készítettek. Az elemzéshez az adatokat a Bisnode szolgáltatta. Vrannai Katalin
(IFUA Horváth & Partners, kommunikációs vezető)
Kapcsolódó bejegyzések:
Mitől lesz egy megoldás „lean”? És mi köze ennek a controllinghoz?
7 lépés a hatékony hatékonyságjavításhoz
8 lépés a sikeres marketing teljesítménymenedzsmenthez
A legjobb befektetés
Ami a Figyelőből kimaradt
Címkék: termelékenység, tőkehatékonyság
« vissza
![]() |
Kocsis Alexandra
tovább » |
![]() |
Solti Gábor
tovább » |
![]() |
Vida Gábor
tovább » |
Blogunk a vállalatvezetés, a menedzsment legújabb trendjeiről, módszereiről szól. Egyperces posztok az IFUA Horváth & Partners szakembereitől.
autógyártás(3), közlekedés(2), cloud(4), felhő(3), e-kereskedelem(3), Malév(1), fizetőképesség(1), IT biztonság(13), mobilbiztonság(4), okostelefon(5), bank(9), Balanced Scorecard(1), BSC(1), stratégiai térkép(1), mutatószám(2), stratégia(5), Kék Óceán(2), Blue Ocean(2), tablet(3), iPad(2), mobil(1), mobilfizetés(2), oktatás(1), légitársaság(2), fapados(1), iBooks Author(1), interaktív könyv(1), telekom(1), pénzmosás(1), adócsalás(1), hacker(4), posta(1), mobileszköz(1), mobiloptimalizálás (1), pénzforgalom(2), zöld energia(2), szélerőmű(1), napelem(1), napkollektor(1), biogáz-erőmű(1), (11), controlling(8), operatív controlling(1), stratégiai controlling(1), folyamatköltség-számítás(1), értékesítés(7), beszerzés(6), banktitok(1), egészségügy(5), kötelező nyugdíjazás(1), hatékonyság(7), hatékonyságjavítás(3), költségmegtakarítás(1), mobilpénztárca(1), private cloud(1), hitel(3), kötvény(1), kockázat(2), termelésmenedzsment(1), shopfloor management(1), IT(3), technológiai platformok egységesítése(1), zöldenergia(1), megújuló energia(2), zöldbizonyítvány(1), bónusz(1), bónuszbank(1), prémium(1), légiközlekedés(1), repülés(1), Drucker(1), előrejelzés(1), árfolyam(2), árfolyamkockázat(1), management tanácsadás(1), teljesítménymenedzsment(1), marketing(1), üzleti intelligencia(9), business intelligence(5), BI(8), kereskedelem(3), termékinnováció(1), gyártásszervezés(1), kockázatkezelés(4), javadalmazás(2), controller(1), olimpiai aranyérem(1), csalásdetektálás(1), adatbányászat,(1), hálózatkutatás(3), SIXTEP(1), biztosítás(3), információbiztonság(1), nyugdíjbiztosítás(1), életbiztosítás(1), vezetői információs rendszer(1), könyvelés(1), omnichannel(1), multichannel értékesítés (1), vállalati értékteremtés(2), képzés(2), játékosítás(1), számítógép(1), informatika(1), kormányzati informatika(1), informatikai infrastruktúra(2), informatikai szolgáltatások(1), kkv(1), kockázatmenedzsment (1), adózás(1), adóoptimalizálás (1), lean(5), adattudomány(2), adattudós(2), data science(1), data scientist(1), kkv(1), DDoS(1), visszahívás(1), hűségprogram(1), beszámolás(2), adatvizualizáció(1), Emirates(1), orvosok(1), Kazahsztán(1), mezőgazdaság(1), élelmiszeripar(1), Disclosure Management(1), termelékenység(1), tőkehatékonyság(1), Lean Six Sigma(1), készletgazdálkodás(1), nonprofit menedzsment(1), innováció(3), adattárház(2), overprocessing(2), BI as a service(1), projektcontrolling(2), önköltségszámítás(1), felelős vállalatirányítás(1), ártárgyalás(1), hitelkiváltás(2), jelzáloghitelezés(1), portfolioblogger(39), jelzáloghitelezés(1), BYOD(1), controller szerep(2), HR(2), elemzés(2), tervezés(1), toborzás(1), vezetőképzés(1), vezetői képzés(1), digitalizáció(2), prediktív elemzés(2), prediktív analitika(2), kórházak(1), gyógyszeripar(1), terrorizmus(1), szabályzat(1), analytics(1), közösségi szervezetek(1), verseny(1), együttműködés(1), kooperáció(1), Excel(1), adat(1), dashboard(1), vizualizáció(1), fizetés(1), jövedelem(1), CapacityInsight(1), kapacitásmodellezés(1)